Nyheter
![– Vi er ikke hyttehatere, men det begynner å bli nok hytter her hos oss nå, sier Irja Godal, Vinje tverrpolitiske liste. – Vi er ikke hyttehatere, men det begynner å bli nok hytter her hos oss nå, sier Irja Godal, Vinje tverrpolitiske liste.](https://image.kommunal-rapport.no/277841.webp?imageId=277841&width=960&height=686&format=jpg)
Til kamp mot hyttebyggingen
Irja Helene Godal, listetopp for Vinje tverrpolitiske liste, ønsker å bremse hyttebyggingen i Rauland. Hun synes forvaltning av sårbar natur bør løftes vekk fra kommunene.FOLKEVALGT
– Hvem står på Vinje tverrpolitiske bygdeliste, og hvorfor ble den dannet?
– Lista består av personer uten, eller med ulik, politisk bakgrunn og som ikke synes de politiske partiene løfter motstanden mot den massive hyttebyggingen høyt nok. Vi har et fullt program, men med hyttesaken høyt oppe på dagsordenen. Vinje er Norges fjerde største hyttekommune, med 5.800 hytter og 1.500–2.000 tomter i planene. I forbindelse med nye store utbyggingsplaner ble det utløst et hytteopprør for to og et halvt år siden.
– Hva ønsker dere at kommunestyret skal gjøre?
– Vi ønsker en planvask. Det ble sagt fra administrasjonen og kommunestyret at vi ikke kan endre reguleringsplaner. Det er ferdig regulert. Det kan ikke stoppes. Men det kan vi. Det er ikke for sent å snu før det er gitt byggetillatelse. Vi ønsker å ta ut alle tomter som ligger i myr, nær vassdrag, for nær grender og i villreinområdet.
– Hvordan påvirker hytteturismen livet i bygda?
– Mest med at det er mye folk i utmarksbeiter, villreinområder og jaktterreng. Under elgjakta, for eksempel, er det farlig mye folk i terrenget. Mange venter med å jakte til snøen kommer, for da er det færre folk ute og går. Så det påvirker viktige lokale tradisjoner. Vi har hatt kontakt med folk fra andre hyttekommuner hvor de har de samme problemstillingene.
– Hva sier hyttefolket til protestene deres?
– Vi er ikke hyttehatere. Men det begynner å bli nok hytter her hos oss nå. Også hyttefolk reagerer. De ser at det graves i myr, og flere som tar kontakt med meg, sier de ikke kjenner området igjen. Noen vil selge hytta på Rauland og finne et annet sted. Vi må passe på så vi beholder kvalitetene i bygda, både når det gjelder kultur og natur. Vi kan jo ikke bli helt Gran Canaria heller.
– Men hva skal dere leve av hvis det ikke er hytter?
– Vi skal jo ikke rive noen hytter. De som er her, blir stående. Håndverkere hos oss sier at bare det å vedlikeholde de hyttene som finnes, er nok til å holde mange i arbeid. Så har vi for eksempel et stort rehabiliteringssenter, universitet og industri, pluss selvfølgelig jordbruk. Tomtegravere og tomteselgerne vil tape. Men de har solgt tomter i 20 år, så jeg synes ikke så synd på dem.
– Bør kommunene avgjøre hva arealene skal brukes til?
– Nei, jeg synes dette bør løftes opp på et høyere nivå, til folk som ikke sitter så tett på. Det sitter for mange grunneiere i kommunestyrene, og de som sitter i kommunestyrene i små kommuner spesielt, kjenner grunneiere. Det blir for tett. Det blir vanskelig å si nei til utbygging. I strandsonen ser vi det blir for mange dispensasjoner. Finansminister Vedum sa nettopp på Dagsrevyen at arealdisponeringer skulle avgjøres lokalt, fordi de som bor i kommunene vet best. Det er jeg veldig uenig i. Det lokale selvstyret er bra og nødvendig på mange områder, men ikke i forvaltning av sårbar natur når det er så store økonomiske gevinster involvert.
– Hva mener tverrpolitisk liste om andre saker?
– Vi har et fullt program. Vi jobbet i komiteer for å ha politikk på skole, barnehage, eldreomsorg osv., tilpasset kommunen vår. Der vi ikke hadde kunnskap, skaffet vi oss kompetanse.
– Har du selv hytte?
– Ja, vi er fire familier som eier en hytte sammen på Sørlandet, og ni familier som disponerer den jevnlig. Den er i bruk store deler av sesongen, og vi vedlikeholder på dugnad. Det synes vi fungerer fint.